ЗАСТОСУВАННЯ МЕТОДУ УЛЬТРАЗВУКОВОГО ДОСЛІДЖЕННЯ ВОГНЕПАЛЬНИХ ДЕФЕКТІВ М’ЯКИХ ТКАНИН У РЕКОНСТРУКТИВНО-ВІДНОВЛЮВАЛЬНІЙ ХІРУРГІЇ - Хоменко, І.П.; Тертишний, С.В.; Вастьянов, Р.С.; Талалаєв, К.О. (Світ медицини та біології, 2021)
В умовах проведення операції Об’єднаних Сил на сході України надання хірургічної допомоги, лікування та реабілітація поранених з вогнепальними дефектами м’яких тканин є одним із пріоритетів держави. Сучасний стан цієї проблеми характеризується збільшенням питомої ваги вогнепальних ушкоджень з дефектами м’яких тканин. Мета роботи – визначення ефективності застосування методики ультразвукового дослідження протягом післяопераційного періоду у пацієнтів з вогнепальними пораненнями м’яких тканин. З числа всіх хворих, які надійшли для надання медичної допомоги, були відібрані 34 хворі з вогнепальними пораненнями м’яких тканин, лікування яких проводилося з використанням диференційованої хірургічної тактики надання допомоги з ультразвуковим дуплексним дослідженням судин. Поранених було розподілено на 2 групи, залежно від лікувально-організаційних та сортувально-евакуаційних особливостей надання хірургічної допомоги. Ультразвукове дослідження виконувалось за стандартним FAST протоколом в 6 точках для визначення наявності вільної рідини в серозних порожнинах тіла. Нами за стандартною методикою вираженість кровотоку була оцінена не раніше, ніж через 20 хв після закінчення формування анастомозу, щоб дати час для зникнення спазму артерії і отримати адекватні результати. У всіх випадках після трансплантації жирова тканина має тенденцію до нижчої швидкості кровоплину, ніж м’язова тканина. Гемодинамічний малюнок був подібним у клаптях, що містять велику кількість м’язів (м’язових, м’язово-шкірно-м’язових): кровотік інтраопераційно збільшувався після формування анастомозу, швидше за все, через зменшення судинного опору, що пов’язано з деревацією м’язів. У 5 випадках особливості ушкодження м’яких тканин тулубу та клінічна картина вимагали від нас використаня вільних клаптем разом із судинним шунтуванням на тій самій нижній кінцівці – при цьому особливо важливо врахувати те, що мікросудинний перенос може регулювати потік артерії реципієнта, що призводить до перерозподілу кровоплину. Середнє інтраопераційне значення кровотоку у венозному трансплантаті оперованої ділянки збільшується приблизно на 50% після трансплантації вільного клаптя, оскільки трансплантація денервованого м’яза зменшувала судинний опір трансплантата. У 34 хворих з вогнепальними пораненнями м’яких тканин, в інтра- і післяопераційному періоді лікування яких нами було застосовано методику ультразвукового дуплексного дослідження судин, не було зареєстровано жодного епізоду ускладнення. Отримані результати застосування методики ультразвукового дуплексного дослідження судин виявили її високу відтворюваність, простоту застосування протягом інтра- та післяопераційного періодів, а також про її ефективність в разі комплексного застосування на третьому рівні надання спеціалізованої медичної допомоги пораненим. При цьому суттєво покращилися результати лікування та відновлення військовослужбовців за рахунок зменшення кількості поранених, які були звільнені з лав Збройних Сил України за станом здоров’я та збільшилася питома вага поранених, що були повернені до військових частин. Впровадження розробленої диференційованої хірургічної тактики надання медичної допомоги пораненим з мультимодальним підходом до реконструкції вогнепальними дефектами м’яких тканин сприяло зниженню кількості ускладнень травматичної хвороби, післяопераційних гнійно-деструктивних та тромбоемболічних ускладнень, а також летальності пацієнтів, що дало змогу рекомендувати її впровадження в лікувальних закладах охорони здоров’я.