РЕПАРАТИВНИЙ ХОНДРОГЕНЕЗ ПРИ ТРАВМАТИЧНОМУ ПОШКОДЖЕНІ ПРОКСИМАЛЬНОГО ЕПІФІЗУ ВЕЛИКОГОМІЛКОВОЇ КІСТКИ ЩУРІВ З ЗАСТОСУВАННЯМ МЕЗЕНХІМАЛЬНИХ СТОВБУРОВИХ КЛІТИН ВАРТОНОВИХ ДРАГЛІВ В ЕКСПЕРИМЕНТІ - Фіщенко, В.О.; Гаврилюк, А.О.; Роша, Л.Г.; Боцул, О.В.; Бевз, В.О.; Сухань, Д.С.; Коренєва, Ж.Б. (Світ медицини та біології, 2021)
Дослідження морфологічних тканин пошкоджених проксимальних епіфізів гомілки у 27 щурів (лінія Вістар у віці 1 року) після експериментальної травми та внутрішньосуглобового введення мезенхімальних стовбурових клітин досліджено на 7, 14 та 28 день (основна група), тканини проксимальних епіфізів гомілки після 15 травм без внутрішньосуглобового введення мезенхімальних стовбурових клітин вивчали на 7, 14 та 28 день (контрольна група). В умовах внутрішньосуглобового введення мезенхімальних стовбурових клітин вартонівських каменів регенеративне відновлення пошкодженого епіфізу проксимальної гомілки щурів помітно активніше, ніж у контролі на всіх стадіях розвитку. У ранній період, через 7 днів, відбувається мобілізація стовбурових клітин усіх відомих джерел хондрогенезу: кісткового мозку, окістя, перихондрію зі стимуляцією до поділу та диференціювання, що призводить до збільшення кількості диференційованих хондробластів та хондроцитів. Відновлюється мітотична активність та диференціація спеціалізованих хондроцитів та тих, що залишаються неушкодженими та новоутвореними. Через 14 днів мітотична активність спеціалізованих хондроцитів домінувала як джерело хондрогенезу. Відбулася активна заміна волокнистого хряща гіаліном. В останній період спостереження, тобто через 28 днів, була характерна майже повна заміна волокнистого хряща гіаліновим, при якому відновлювалася стратифікація шарів, забезпечувалася конгруенція поверхні. Мітотична активність хондроцитів була пригнічена, що свідчило про зв’язок суперечливих механізмів регуляції процесу регенерації. З’явилися великі і малі вогнища розсмоктування як хрящової, так і кісткової тканини. Тобто ознаки перебудови хрящової тканини пошкодженого епіфіза великогомілкової кістки повністю домінують. Загалом, регенеративне відновлення у щурів, де відбулось застосування мезенхімальними стовбуровими клітинами, відбувалося швидше, ніж у контролі, на 7-10 днів або більше. Дослідження використання мезенхімальних стовбурових клітин драглів Вартона в експериментах на тваринах довело ефективність їх використання для відновлення структури та функції суглобового хряща після травматичного пошкодження. Репаративний остеохондрогенез з використанням мезенхімальних стовбурових клітин драглів Вартона дозволив прискорити процеси відновлення на 1,5-2 тижні, ніж у контрольній групі, з утворенням структурованого своєчасного остеогенезу, без утворення надмірної ранньої продукції окостеніння і матриксу, що викликає кісткоутворення, та дистрофічних змін хондроцитів та хондробластів. Результати дослідження підтверджують високий рівень безпеки клітинної терапії мезенхімальними стовбуровими клітинами та відкривають шлях до ефективного та безпечного методу регенерації клітин опорно -рухового апарату.