МОРФОФУНКЦІОНАЛЬНА ХАРАКТЕРИСТИКА СТРУКТУРНИХ КОМПОНЕНТІВ ЕКЗОКРИННОЇ ЧАСТИНИ ПІДШЛУНКОВОЇ ЗАЛОЗИ ПРИ ХІМІЧНІЙ КАСТРАЦІЇ - Борута, Н.В.; Шепітько, В.І.; Стецук, Є.В.; Дубінін, Д.С.; Левченко, О.А.; Сидоренко, А.В.; Михайленко, В.В. (Світ медицини та біології, 2023)
Впродовж усього життя людини підшлункова залоза, яка є другою за розміром (після печінки) залозою, що піддається значному впливу різних несприятливих факторів. Це унікальний орган, який поєднує зовнішню і внутрішню секреторну діяльність відіграючи важливу роль у вуглеводному обміні організму людини. На сьогодні захворювання підшлункової залози є однією з найважливіших проблем у медицині. Встановлені дистрофічні зміни залози, які були виражені шляхом формування фіброзних полів, товщина капсули та міжчасточкової сполучної тканини між часточками візуально збільшувалася, спостерігали зменшення площі ацинусів і екзокриноцитів, ацинуси втрачали чіткі контури та форму за рахунок набряку сполучної тканини. Екзокриноцити ацинусів втрачали апікальну еозинофілію та базальну базофілію цитоплазми, спостерігалося зменшення площі ядер, які були змінені за формою та розташуванням. Введення триптореліну викликає деструктивні-дегенеративні зміни в екзокриному апараті підшлункової залози, що характеризуються на ранніх термінах спостереження компенсаторними механізмами, а на пізніх термінах ₋ визначаються дистрофічні зміни структурних компонентів залози, що відповідає стадії часткової декомпенсації, зменшенню активності та функціональності клітинної складової екзокринного апарату підшлункової залози.
Keywords: депривація тестостерону; підшлункова залоза; ацинуси; екзокриноцити