ПАТОГЕНЕТИЧНІ МЕХАНІЗМИ СУДОМНОГО ДЕПРЕСИВНОГО СИНДРОМУ ЗА УМОВ КІНДЛІНГ-СПРИЧИНЕНОЇ МОДЕЛІ ЕПІЛЕПТОГЕНЕЗУ - Вастьянов, Р.С.; Стоянов, О.М.; Платонова, О.М.; Єрмуракі, П.П.; Остапенко, І.О.; Татарко, С.В.; Бібікова, В.О. (Світ медицини та біології, 2020)
Несудомні порушення поведінки реєструються у більшості хворих на епілепсію і є, частіше за все, єдиним та провідним проявом вказаного захворювання. Проте, нейропатогенетичні механізми вказаних розладів поведінки залишаються неостаточно дослідженими в динаміці формування хронічного епілептогенезу, а питання стосовно патогенетично обумовленої корекції несудомних епілептиформних розладів поведінки не розглядається в аспекті комплексного лікування хронічного судомного синдрому. Метою нашої роботи було дослідження динаміки вираженості позно-тонічної поведінки щурів за умов різних періодів формування пікротоксин-індукованого кіндлінга при модуляції функціональної активності хвостатих ядер. Йдеться про гіперактивацію стріатуму за умов розвитку пікротоксин-індукованої хронічної судомної активності, функціональна активність якого залежить від терміну маніфестації судомного синдрому. Дослідження безсудомних різновидів моторної, емоціональної, плавальної, когнітивної поведінки та їх розладів протягом відзначених термінових інтервалів формування хронічної епілептичної активності є важливим для застосування визначених порушень поведінкової активності в якості ранішньої діагностиці маніфестації епілепсії, коли моторні судомні прояви відсутні, а ймовірні поведінкові розлади не набувають максимальної інтенсивності.
Keywords: кіндлінг; посткіндлінг; пікротоксин; несудомні порушення поведінки; позно-тонічна поведінка; стріатум; нейромедіаторні системи стриатуму