ОСОБЛИВОСТІ ПОКАЗНИКІВ ДОБОВОГО МОНІТОРИНГУ АРТЕРІАЛЬНОГО ТИСКУ У ОСІБ З ПОЧАТКОВИМИ ПРОЯВАМИ ХРОНІЧНОЇ ІШЕМІЇ ГОЛОВНОГО МОЗКУ - Тріщинська, М.А.; Галушко, О.А.; Свистільник, В.О. (Світ медицини та біології, 2019)
Артеріальна гіпертензія (АГ) є одним із основних факторів ризику церебро-васкулярних захворювань. Ураження церебральних судин відбувається протягом деякого часу, що залежить від ряду характеристик артеріального тиску (АТ), які не можливо виявити при звичайному вимірювання АТ. Метою нашого дослідження було вивчення характеристик АТ протягом доби (за даними ДМАТ) та їх прогностичне значення у хворих з ранніми проявами хронічної ішемії мозку (ХІМ). Нами було обстежено 116 осіб з початковими проявами хронічної ішемії мозку (ХІМ). Всім пацієнтам було проведене загально-клінічне, клініко-неврологічне, клініко-лабораторне, нейровізуалізаційне обстеження та добове моніторування АТ (ДМАТ). Була виявлена тенденція до відмінності між пацієнтами груп 1 та 2 (А і Б) за показниками добового індексу (ДІ) систолічного та діастолічного АТ — у осіб із структурними змінами на МРТ головного мозку судинного ґенезу (група 2) спостерігалося зменшення ДІ — недостатнє зниження АТ вночі. У 58,9 % пацієнтів, які були обстежені, швидкість наростання АТсист. вранці була збільшена, величина ранкового підйому АТсист. перевищувала 55 мм рт. ст. у 18,1 % осіб, величина ранкового підйому АТдіаст. перевищувала 35 мм рт. ст. у 34,3 %. Рівень глюкози мав зворотній помірної сили зв'язок із рівнем та навантаженням систолічним та середнім АТ. Рівень С-реактивного білку (С-РБ) статистично значущо корелював із індексом часу (ІЧ) АТсист. вдень (r=0,497, p=0,042). По мірі підвищення навантаження АТсист. спостерігалася тенденція до підвищення рівня неспецифічних маркерів запалення, до яких відносять фібриноген та С-РБ. Наявність дрібних судинних вогнищ у білій речовині великих півкуль головного мозку асоціювалося із добовим ритмом АТ по типу нон-діппер (Х2(1) = 5,22; V Крамера = 0,225, p=0,022; точний критерій Фішера=0,038). З показником ІЧ АТсист. вночі асоціювалися наявність дрібних вогнищ, судинного ґенезу (Х2(1) = 6,1; V Крамера = 0,241, p=0,014) та наявність церебральної атрофії (Х2(1) = 5,4; V Крамера = 0,228, p=0,02; точний критерій Фішера=0,025). Пацієнти з різним ступенем ураження головного мозку судинного ґенезу статистично значущо не відрізнялися за середньодобовими показниками ДМАТ, за величиною ранкового підйому АТ (як систолічного, так і діастолічного), за швидкістю ранкового підйому АТсист. та за розповсюдженістю певних добових кривих АТ. У осіб із структурними змінами на МРТ головного мозку судинного ґенезу спостерігалося недостатнє зниження АТ вночі у порівнянні з пацієнтами групи 1. У більшості (58,9 %) пацієнтів, швидкість наростання АТсист. вранці була збільшена, що свідчило про ймовірність негативного впливу на судинну систему за відсутності явних ознак навантаження АТ навіть на фоні антигіпертензивної терапії у пацієнтів із початковими проявами ХІМ. Збільшене навантаження систолічним артеріальним тиском вночі значущо впливало на ризик структурного ураження головного мозку.
Keywords: добовий моніторинг артеріального тиску; хронічна ішемія головного мозку; початкові прояви