ЕТІО-ПАТОГЕНЕТИЧНІ ФОРМИ СТОМАТОГЕННОГО ВЕРХНЬОЩЕЛЕПНОГО СИНУСИТА. СТАТИСТИЧНИЙ АНАЛІЗ ДАНИХ ДВОМІРНОЇ СОНОГРАФІЇ - Варжапетян С. Д., S.D.; Гулюк, А.Г. (Світ медицини та біології, 2018)
На верхньощелепні синусити припадає 56,0 - 73,0% всіх запальних захворювань навколоносових пазух. Населення світу - від 5 до 15% випадків - страждає від різних форм синуситу. Частота виникнення гаймориту збільшується щорічно на 1,5-2%, за останні 10 років вона збільшилася в 3 рази. Більшість стоматогенних верхньощелепних синуситів, діагностованих в останні роки, мають ятрогенне походження. Відсутність диференційованого підходу до лікування різних форм хронічного верхньощелепного синусита є однією з причин високої поширеності цієї патології.Ми запропонували етіопатогенетичну класифікацію для полегшення детального вивчення стоматогенного синуситу верхньої щелепи та провели клінічні, морфологічні, гістохімічні та двовимірні ультразвукові дослідження. У літературі опубліковано результати дослідження мембрани Шнайдера у пацієнтів з різними етіопатогенетичними формами стоматогенного гайморового гаймориту.Для оцінки диференційної діагностичної цінності запропонованої класифікації проведено статистичний аналіз отриманих результатів, оскільки статистика є основою доказової медицини.Для статистичних розрахунків ми використали цифрові дані, отримані нами в дослідженнях частоти виникнення різних ультразвукових критеріїв верхньощелепних пазух 86 пацієнтів етіо-патогенетичних груп стоматогенного верхньощелепного синуситу. Максимальна зміна товщини мембрани Шнайдера у групах пацієнтів з синуситом ятрогенної етіології спостерігалась при медикаментозної та інфекційно-алергічної формах: відповідно - у групах, де, як і в контрольній групі, переважає інфекційний компонент в етіопатогенезу хвороби. Значно нижче, ніж зазначені вище дані, були показники при травматичної та змішаної формах ятрогенного синуситу 26,0% та 23,7%, відповідно (p
Keywords: ятрогенія; стоматогенна ятрогенія; ятрогенний верхньощелепний синусит; систематизація ятрогенії; ультразвукове дослідження; диференційна діагностика